Les excavacions del Cabeçó de Mariola evidencien una important activitat comerciant al poblat
![](https://www.elnostreciutat.com/wp-content/uploads/2014/08/arton2074.jpg)
A començaments d’aquest mateix estiu, i per segon any consecutiu, un equip d’arqueòlegs ha portat a terme una nova excavació del jaciment iber-romà del Cabeçó de la Mariola, al terme municipal d’Alfafara. Al projecte, codirigit pel professor d’Arqueologia de la Universitat d’Alacant Ignasi Grau i el director-conservador del Museu Arqueològic Municipal Camil Visedo Josep Maria Segura, van treballar al voltant d’una vintena de persones, entre llicenciats i estudiants de la UA i col•laboradors del museu, i actualment s’estan netejant, estudiant i classificant els materials trobats durant la campanya d’excavacions. El treball ha aportat proves de que l’activitat comercial al poblat era més important del que en un principi es podia haver suposat en un enclavament de l’interior, ja que han sorgit àmfores produïdes al sud d’Itàlia destinades a contenir vi, a més d’altres vestigis com un recinte de mida considerable on eren dipositades aquestes àmfores, a mode de magatzem.
Recentment l’alcalde Toni Francés i el regidor de Cultura Paco Agulló han visitat les dependències del Museu on s’està portant a terme aquesta tasca de neteja i classificació de les restes. Acompanyats pels directors de les excavacions, han pogut conèixer la importància i singularitat dels materials trobats, alguns dels quals està previst que passen a formar part de l’exposició estable del Museu Arqueològic, per a que puguen ser coneguts pels seus visitants.
Tant el director del Museu com el professor de la UA destaquen que la campanya ha estat ben fèrtil i ha produït importants resultats. Cal recordar que a les excavacions s’han incorporat enguany, durant la primera fase dels treballs, dos investigadors de la Universitat nord-americana d’Arizona, que precisament han estat els responsables de realitzar una prospecció geofísica per la superfície del jaciment, amb l’objectiu de detectar murs soterrats i les evidències d’antigues fogueres o incendis, informació que ha servit per conèixer l’extensió de les restes de l’antic poblat i corroborar que la seua destrucció va ser devastadora.